Please use this identifier to cite or link to this item:
https://dspace.chmnu.edu.ua/jspui/handle/123456789/2399
Title: | Аналіз інформаційної політики Китаю |
Authors: | Фролова, О. Бондаренко, А. |
Keywords: | Китайська Народна Республіка інформаційна політика інформаційні технології інформаційне суспільство медіапростір People’s Republic of China information policy information technologies information society media space |
Issue Date: | 2024 |
Publisher: | 2024 |
Abstract: | The article examines the peculiarities of China’s information policy. The main components of the formation of the information society are considered: historical background, regulatory framework, institutional organization of effective information policy. Special attention is paid to the role of government and government regulation in the formation of the information society. Considerable attention is focused on monitoring the role of state bodies, such as the Propaganda Department of the CPC Central Committee, the Ministry of Industry and Information Technology, and the General Directorate of Press and Publications, in controlling and managing the information space. The author proves the key role of government agencies in regulating and controlling China’s information space, ensuring information and cybersecurity, censorship, propaganda, content formation, regulation of rules for access to information for the public, and data protection. An important position in China’s information policy is occupied by the firewall system used by the country’s leadership to block access to unwanted websites and services in order to control the Internet space and ensure security. The affiliation of China’s information policy to the managed model of the information society is substantiated. The state owns and controls most of the telecommunication infrastructure and Internet providers, which gives it a significant advantage in the processes of providing access to data and dissemination of information. In addition, the government uses the Internet to spread propaganda and disinformation, as well as to artificially create narratives for internal and external target audiences. The mechanisms of social rating and their influence on the behaviour of citizens are also highlighted. According to this system, citizens are evaluated by their own behaviour in the media space and in real life. A high rating can lead to privileges, while a low rating can lead to restrictions. The conclusions are supported by the analysis of international ratings and indices, which make it possible to clearly demonstrate the state of information freedom and control of the information space in China using statistical data. Thus, China’s information policy is characterized by a complex and multifaceted structure that combines elements of control, regulation and strategic development of the information society. У статті досліджуються особливості інформаційної політики Китаю. Розглядаються основні складові формування інформаційного суспільства: історичне підґрунтя, нормативно-правова база, інституційна організація забезпечення ефективної інформаційної політики. Особлива увага приділяється дослідженню ролі уряду та державного регулювання у формуванні інформаційного суспільства. Значна увага зосереджена на моніторингу ролі державних органів, таких як Відділ пропаганди Центрального комітету КПК, Міністерство промисловості та інформаційних технологій, Головне управління преси та публікацій, у контролі та управлінні інформаційним простором. Доведена ключова роль державних органів у регулюванні та контролі інформаційного простору Китаю, забезпеченні інформаційної та кібербезпеки, цензурі, пропаганді, формуванні контенту, регулюванні правил доступу до інформації для населення та захисті даних. Важливу позицію в інформаційній політиці КНР займає система файрволлів, що використовується керівництвом країни для блокування доступу до небажаних веб-сайтів і сервісів з метою контролю інтернет-простору та забезпечення безпеки. Обґрунтовується приналежність інформаційної політики Китаю до керованої моделі інформаційного суспільства. Держава володіє та контролює більшу частину телекомунікаційної інфраструктури та інтернет-провайдерів, що дає їй значну перевагу у процесах надання доступу до даних і поширенні інформації. Окрім цього, уряд використовує Інтернет для поширення пропаганди та дезінформації, а також для штучного створення наративів для внутрішньої та зовнішньої цільової аудиторії. Також висвітлюються механізми соціального рейтингування та їх вплив на поведінку громадян. Відповідно до цієї системи, громадяни оцінюються за власною поведінкою у медіапросторі та реальному житті. Високий рейтинг може призвести до привілеїв, тоді як низький загрожує обмеженнями. Висновки підкріплені аналізом міжнародних рейтингів та індексів, які дають можливість за допомогою статистичних даних наочно відобразити стан інформаційної свободи та контролю інформаційного простору в Китаї. Таким чином, інформаційна політика Китаю характеризується складною та багатогранною структурою, що поєднує в собі елементи контролю, регулювання та стратегічного розвитку інформаційного суспільства. |
Description: | Фролова О. Аналіз інформаційної політики Китаю / О. Фролова, А. Бондаренко // Acta de Historia & Politica : Saeculum XXI. – 2024. – Vol. VІIІ. – Р. 108–120. |
URI: | https://dspace.chmnu.edu.ua/jspui/handle/123456789/2399 |
ISSN: | 2708-0889 2786-8788 el. |
Appears in Collections: | 2024 |
Files in This Item:
File | Description | Size | Format | |
---|---|---|---|---|
Фролова О., Бондаренко А..pdf | 952.27 kB | Adobe PDF | View/Open |
Items in DSpace are protected by copyright, with all rights reserved, unless otherwise indicated.